Til tross for at skolehverdagen har vært sterkt preget av pandemien, er det en lavere andel som har sluttet nå enn tidligere.
Progresjonen gjennom videregående skole har aldri vært bedre enn høsten 2020 og høsten 2021. Sammenlignet med før pandemien har andelen elever som går videre fra første året og andre året økt, viser nye tall fra Utdanningsdirektoratet.
Det gjelder både på studieforberedende og på yrkesfaglige utdanningsprogrammer, og for begge kjønn.
– Jeg er lettet over disse tallene. Det er mye bedre enn fryktet. Samtidig må vi ta på alvor at pandemien har hatt negative konsekvenser for noen, og dette mener jeg vi må finne ut mer om, sier kunnskapsminister Tonje Brenna.
– Jeg er blant annet bekymra for ensomhet og følgene av ungdomsår i en unntakstilstand.
De siste årene før pandemien har andelen elever som har gått videre fra vg1 stort sett vært stabil, med en liten økning over tid.
Fra 2019 til 2020 var det imidlertid en relativt stor øking i progresjonen, på 1,6 prosentpoeng. Dette skyldes ifølge Utdanningsdirektoratet sannsynligvis at høyere standpunktkarakterer og avlyst eksamen gjorde at flere besto.
Fra 2020 til 2021 har det vært en liten nedgang. Andelen elever med progresjon fra vg1 er likevel det nest høyeste noen gang og 1,2 prosentpoeng høyere enn før koronapandemien.
Totalt var det 88,4 prosent av elevene i videregående skole som gikk videre fra vg1 til vg2 høsten 2021.
På studieforberedende utdanningsprogrammer var andelen 92,5 prosent mens den samme andelen på yrkesfag var 84,1 prosent.
– Tallene tyder på at lærere og ansatte i skolen har klart å holde elevene innenfor systemet i en krevende tid, og det er veldig bra. Så må vi se nærmere på om det har vært stilt lavere krav til elevene, og om det vil få konsekvenser for videre læring, sier Brenna.
Økning i andelen med overgang til læreplass
I overkant av 46 prosent av elevene er i opplæring i bedrift året etter vg2 yrkesfag.
Høsten 2020 var det en nedgang på to prosentpoeng, men høsten 2021 økte andelen som gikk over i lære tilsvarende, slik at nivået nå er omtrent det samme som høsten 2019.
– Koronautbruddet i 2020 kan ha gjort det vanskeligere å få læreplass. Mange bedrifter hadde utfordringer som følge av koronasituasjonen, og det førte til at lærlinger ble permittert.
– Det kan også ha ført til at bedriftene i noe mindre grad tok inn nye lærlinger. Jeg er veldig glad for at flere nå får læreplass igjen. Det er veldig viktig for fullføringen, sier Brenna.
Mindre forskjeller mellom fylkene
På vg1 har forskjellen mellom fylkene minket de siste årene. Rogaland og Oslo hadde i fjor høyest andel elever som gikk videre til vg2 med henholdsvis 92 og 90 prosent, mens Nordland og Troms og Finnmark har lavest progresjon med omtrent 85 prosent.
Forskjellene mellom fylkene er noe større på vg2 enn vg1.
Høyest andel med progresjon fra vg2 hadde Oslo og Rogaland med henholdsvis 91 og 89 prosent, mens Troms og Finnmark hadde lavest progresjonsandel, med 82 prosent.
Overgangen fra vg2 til vg3
På studieforberedende utdanningsprogrammer går nesten alle fra vg2 til vg3.
I yrkesfaglige utdanningsprogrammer er andelen med progresjon fra vg2 lavere, 77,1 prosent i 2021.
Det er imidlertid her økningen har vært størst over tid.
Om statistikken
- Statistikken viser status for elever året etter at de var registrert i videregående opplæring. Status blir målt 1. oktober året etter at de gikk i vg1 eller vg2.
- Kunnskapsdepartementet deler overganger i to hovedkategorier: progresjon og ikke progresjon. Progresjon innebærer at eleven har beveget seg til et høyere nivå i den videregående opplæringen, for eksempel fra vg2 til læreplass. Ikke progresjon vil dermed bety at eleven ikke befinner seg på et høyere nivå skoleåret etter.
- Elever som ikke har progresjon inkluderer de som går om igjen, de som tar omvalg og de som er ute av videregående opplæring